En halv Hurdal
![](https://cdn.sanity.io/images/lamasxgx/production/eaddc770a1e4d42a642bda02f81e07071677026e-1920x2560.jpg?auto=format&fit=max&q=75&w=1920)
Statsbudsjettet 2023 er blitt «snakket ned» over tid. «Vi må ikke forvente oss mye, må forvente at det blir strammere, må forvente at det blir tøffere prioriteringer fremover» På den måten har våre forventninger blitt dempet så vi ikke skal håpe for mye. Men det må være lov å forvente seg at man kan stå ved sine løfter, i alle fall når de ikke koster penger, men vilje?
De signalene som helsebudsjettet gir med pårørendebriller på:
- Pårørendestrategien nevnes flere ganger og vi vet at arbeid med pårørendeavtale er godt i gang
- En nasjonal undersøkelse til å få frem data om unge pårørende
- Helsenorge.no skal styrkes med flere midler for å bli et nasjonalt informasjonsnettsted for borgerne
- Psykisk helse og rus skal få en opptrappingsplan.
- Det skal gis 300 millioner mer til barn og unge som sliter med psykisk helse.
- Fastlegene skal få et løft ved å få ekstra midler til krevende pasienter
- Vi får en «Bo trygt hjemme» reform som skal hjelpe de som vil «til å bo trygt hjemme».
Er Kjerkol både arbeids og helseminister for pårørende? I Hurdalsplattformen s 60 stod det: «Forbedre regelverket for pårørendes permisjonsmuligheter i arbeidslivet for å sikre likestilling og fremme muligheten til å kombinere arbeid og omsorg» Dette ser vi ikke noe til, så her leveres bare halve plattformen for oss. Det som skrives om pårørende og arbeidsliv finner vi hos Helse og omsorgsdepartementet, som i sin politiske utredning er inne på hvor mange færre arbeidstagere det blir per pensjonist fremover, Vårt spørsmål er: Hvorfor har ikke Mjøs Persen startet arbeidet for å løse en del av de utfordringene som disse fremtidige pårørende og arbeidstagerne vil få?
Satsning på unge Det skal satses på ungt utenforskap med en pott på 175 millioner via Arbeids og inkluderingsdepartementet. Har kan gruppen unge pårørende få en egen plass når vi nå også får, tall og behov fra gruppen våren 2023 i den nasjonale pårørendeundersøkelsen som utføres nå. Dette blir vår oppgave å følge med på.
Overraskende ryddejobb Det er ryddet i mange tilskuddordninger. For mange organisasjoner, foreninger og stiftelser så vil forslaget til statsbudsjett om det vedtas, medføre at de ikke lenger blir mottagere av øremerkede midler, men må søke disse tilskuddsordningene. Dette har andre igjen har vært vant til i årevis. Mottagelsen er blandet og for noen medført en stor usikkerhet om videre drift eller oppstart. Det er nå svært viktig at gode tilbud og prosjekter får en forutsigbarhet når det tildeles midler OG at det er kompetanse og ressurser til at tildelingene skjer raskt og med kvalitet! Det burde også være mulig å gi tilskudd over flere år. Det positive nå er at søknadsfristene er i hht til kalenderår for å få forutsigbare rammer for drift. Her kan du se nye søknadsfrister for tilskuddordninger. men kriteriene er enda ikke klare før 20.10.22
Vi skal følge opp andelen tilskuddsmidler som konkret går til pårørendearbeid på grunn av endringene. Vi forventer at disse ikke minsker som en konsekvens av disse! Vi vil også kreve at det nå plasseres et ansvar for pårørende i HF, i helsefelleskap og i kommuner, noe som vil styrke at de som driver pårørendearbeid også har en part i sitt arbeid helt opp i ledelsen. Det vil også bety at tjenesten tar pårørende på alvor med tanke på kompetanse, ansvar for pårørendeplaner og nok tid til pårørende i sitt arbeid.
Fest setebeltene Det blir tøffere fremover. Det forventes at frivilligheten og andre skal levere mer på klare mål, også i sine tilbud til pårørende. Ingen midler kan tas for gitt. De store linjene betyr at når folk skal bo lenger hjemme, vil presset på pårørende øke. Hvis det ikke kommer statlige midler til sykehjemsplasser og andre botilbud, vil dette også påvirke oss alle. Det skjer en «familisering av omsorgstjenestene», men uten at det følger midler med, det er dette som må gå opp for folk når man snakker om hjemmene som blir nye sykehus eller sykehjem.
Om nye heltidsstillinger i tjenestene får den effekten de skal ha da, kan være usikkert. Får du ikke hjelp til omsorg til dine nærmeste kan det være at mange fortsetter å jobbe deltid, selv om heltidsstillinger var målet.
Nå blir det en hektisk periode runde med budsjettforhandlinger og en usikker tur videre for mange. Vi fester setebeltene og råder andre til å gjøre det samme. Vi går mot tøffere tider.